Festrøyking øker dødsrisikoen med 38 prosent
Tar du deg en røyk i festlig lag? Kanskje du tenker at noen få røyk i løpet av helga ikke er skadelig? Tro om igjen.
![Portrettbilde av Wærås, Torgunn](https://en.uit.no/Content/66285/cache=20222601164751/transformation=scale10000x850/Torgunn.jpg)
![festrøyking.jpg Festrøyking](https://intranett.uit.no/Content/555292/transformation=scale10000x560/festrøyking.jpg)
– Vi har fulgt dagligrøykere, aldri-røykere, festrøykere og tidligere røykere gjennom 15 år, så nå har vi svaret på hvor farlig røyking er for alle disse kategoriene, sier professor og hjertespesialist Maja-Lisa Løchen ved Det helsevitenskapelige fakultet, UiT.
Det som både skremmer og overrasker henne mest, er at festrøykere har 38 prosent høyere risiko for død, sammenlignet med ikke-røykere.
– Det finnes nesten ikke forskning på festrøykere, altså på personer som røyker av og til, så dette er nye funn, sier hun.
![Maja-Lisa+Løchen+fotograf-72.jpeg Maja-Lisa Løchen](https://intranett.uit.no/Content/555301/transformation=scale10000x560/Maja-Lisa+Løchen+fotograf-72.jpeg)
Fulgte 7053 personer i 15 år
Tallene for dødsrisiko ble justert for faktorer som kan påvirke dødelighet, som kolesterol, blodtrykk, alder, BMI og utdanningslengde.
Studien ble gjort i forbindelse med den femte Tromsøundersøkelsen i 2001, der 7053 personer deltok. Av disse var 509 røykere, og det ble ikke skilt mellom kvinner og menn. Resultatene ble nylig publisert i BMJ Open.
Hver eneste sigarett er en risiko
– For hver røyk du tar, øker du dødeligheten. Det er skremmende, og jeg tror ikke festrøykere vet hvor farlig helgerøykingen er for dem.
Dødsårsaken til røykere er som regel kreft eller hjerte- og karsykdom, som hjerteinfarkt og slag. Løchen forklarer at innsiden av blodårene våre, spesielt hos røykere, fylles med plakk bestående av blant annet fett, fiber, betennelsesceller og kalk. Dette plakket lager innsnevringer i blodåren som gjør at blodet strømmer langsommere.
– Det farlige med å røyke, er at én eneste sigarett kan føre til at dette plakket, som er litt grøtete i konsistensen, sprekker opp, tyter ut i blodåren og lager en blodpropp som tetter blodåren helt i løpet av noen timer, forklarer Løchen.
Bærer med oss dødsrisikoen resten av livet
Heldigvis har dagligrøykingen gått drastisk ned de siste årene. I Norge røyker cirka 13 prosent av befolkningen, viser tall fra Helsedirektoratet.
Uheldigvis er tallene for festrøyking omtrent på stedet hvil, og det viser seg at det ofte er de unge, velutdannede som festrøyker mest.
Løchen, som ledet Nasjonalt råd for tobakksforebygging, er glad for at det blir stadig flere ikke-røykere, men hun er likevel bekymret.
– Dersom man har røyket, bærer man med seg risikoen for tidligere død resten av livet, spesielt er risikoen for kreft økt. Tobakk inneholder mange stoffer som ikke er bra for oss, og røyking fører ikke bare til lungekreft, men mange typer kreft – som tarmkreft og brystkreft. Den gode nyheten er at når det gjelder risiko for hjerte-og karsykdom, så faller den raskt dersom man slutter helt å røyke.
Dobbelt så høy risiko for å dø
Når det gjelder de andre kategoriene UiT-forskerne fulgte i 15 år, så har de som har sluttet å røyke 18 prosent høyere sjanse for å dø enn aldri-røykere. Dagligrøykere har dobbelt så stor risiko for å dø i løpet av 15 år.
– Mens man tidligere hadde store kampanjer for å få folk til å stumpe røyken, har dette fokuset avtatt nå. Men vi skal vite at til sammen så røyker cirka 1 millioner nordmenn fortsatt, enten daglig eller som festrøykere. Det er skremmende mange, avslutter Løchen.
Les også: Røyking er enda farligere enn antatt
Les også: Unge pupper påvirkes av røyking
Les også: 1 av 3 dødsfall skyldes røyking
Les også: Nikotin hemmer sexlivet
Så mange dør av tobakksrøyk |
Professor Maja-Lisa Løchen forteller at man i dag ikke registrerer hvor mange det er som dør av røyking, og tallet må dermed beregnes. I rapporten Sykdomsbyrde i Norge 2015 (fhi.no) beregner Folkehelseinstituttet at om lag 6 300 dødsfall i Norge kunne tilskrives røyking i 2015. Tobakksrøyk er den viktigste risikofaktoren for dødsfall i befolkningen under 70 år (20 prosent av dødsfallene), og den største risikofaktoren for tapte leveår i hele befolkningen. |